Ügyfél-tájékoztató
az iskolakezdés támogatásával összefüggésben

Ingyenes tankönyvellátás a 2009/2010. tanévben

Az iskolai tankönyvrendelésnek biztosítania kell, hogy - az iskolától történő tankönyv-kölcsönzés, napköziben, tanulószobában elhelyezett tankönyvek igénybevétele, használt tankönyvek biztosítása, illetőleg tankönyvek megvásárlásához nyújtott pénzbeli támogatás útján - a nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő minden olyan tanuló részére, aki
1	tartósan beteg,
2	sajátos nevelési igényű,
3	három- vagy többgyermekes családban él,
4	nagykorú és saját jogán családi pótlékra jogosult,
5	rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesül,
a tankönyvek ingyenesen álljanak rendelkezésre. 

Az erre vonatkozó kérelmet jogszabályban meghatározott igénylőlapon kell bejelenteni a nevelési-oktatási intézményben. Ezt a már tanulói jogviszonyban álló tanulók esetében minden év november 15-éig, az iskolába belépő új osztályok tanulói esetében pedig a beiratkozás napjáig kell elvégezni.
A határidő jogvesztő, ha a tanuló - kiskorú tanuló esetén a szülő - az értesítés ellenére nem élt az igénybejelentés jogával. Ha az igényjogosultság a tanulói tankönyvvásárláshoz nyújtott normatív hozzájárulás igénylését követő időpont után áll be - beleértve az iskolaváltást is - az iskola a tankönyvek kölcsönzésével, a napköziben, tanulószobán elhelyezett tankönyvek rendelkezésre bocsátásával teljesítheti az igényt.

Az igénylőlap benyújtásával egyidejűleg be kell mutatni az ingyenességre való jogosultságot igazoló iratot. A kedvezményre való jogosultság igazolásához a következő okiratok szükségesek:
1	a családi pótlék folyósításáról szóló igazolás,
2	tartósan beteg tanuló esetén szakorvosi igazolás,
3	a sajátos nevelési igényű tanuló esetén a szakértői és rehabilitációs bizottság szakvéleménye,
4	rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény esetén az erről szóló jegyzői határozat.

A Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzat fenntartásában működő intézmények esetében az előző tanévi felmérések alapján az ingyenes tankönyvben részesíthető tanulók létszáma a 2009/2010-es tanévben várhatóan meghaladja a 6 ezer főt. Pontos adatokat a tanévkezdést követően tud adni az Oktatási Iroda. 

Rendkívüli gyermekvédelmi támogatás

1	Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése (a továbbiakban: Közgyűlés) a pénzbeli és természetben nyújtott szociális és gyermekvédelmi ellátásokról szóló 5/2003. (IV.22.) számú rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 46. § (2) bekezdés b.) pontja értelmében amennyiben a gyermek iskoláztatásával kapcsolatos jelentős egyszeri kiadás keletkezik, amelynek elmaradása a gyermek tanulmányi előmenetelét hátráltatja a gyermeket rendkívüli gyermekvédelmi támogatásban részesítheti.   

2	A Rendelet 47. § (1) bekezdése szerint a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás negyedévente egy alkalommal adható.
A megállapított támogatás összege nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 50 %-át. (jelenleg 14.250,-Ft)

1	A Rendelet 47. § (2) bekezdése alapján a Rendelet 46. § (2) bekezdésében meghatározott rendkívüli gyermekvédelmi támogatás akkor nyújtható, ha az együtt élő közeli hozzátartozók összjövedelme alapján számított egy főre jutó jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150 %-át. (jelenleg: 42.750,-Ft)

A fentiek szerinti összeg számításánál - a kérelem benyújtásának időpontjában - közös háztartásban élő közeli hozzátartozóként (gondozó családként) kell figyelembe venni

1	a szülőt, a szülő házastársát vagy élettársát,
2	a 20 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező gyermeket,
3	a 23 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, a nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat folytató gyermeket,
4	a 25 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, felsőoktatási intézmény nappali tagozatán tanulmányokat folytató gyermeket,
5	korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg, illetőleg a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos (a továbbiakban: tartósan beteg, illetőleg fogyatékos) gyermeket,
6	a fentiekbe nem tartozó, a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény. alapján a szülő vagy házastársa által eltartott rokont.

2	A családban élők rendkívüli gyermekvédelmi támogatásának együttes összege egy naptári évben nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét. (jelenleg 57.000,-Ft)

1	Jogorvoslati kérelem alapján, a Közgyűlés a 47. § (2) bekezdésében meghatározott jövedelemhatárt legfeljebb 22 % mértékkel meghaladó jövedelem esetében (jelenleg 52.155,-Ft) is nyújthat rendkívüli gyermekvédelmi támogatást.

Szükséges hangsúlyozni, hogy ezen támogatási formánál a gyermek jogfogalmára a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 5. § a.) pontja az irányadó, mely szerint gyermek a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény 12. §-a szerinti kiskorú, azaz az, aki 18. életévét még nem töltötte be, kivéve, ha házasságot kötött. 

Intézményi étkezési térítési díj átvállalása

2	A Rendelet 54. § (1) bekezdése értelmében intézményi térítési díja átvállalható a gyermekek napközbeni ellátását igénybe vevő kiskorú gyermek, alapfokú vagy középfokú, illetve felsőfokú oktatási intézmény nappali tagozatán tanulói vagy hallgatói jogviszonyban álló, 25. életévét még be nem töltött, rendszeres jövedelemmel nem rendelkező személy jogán, akinek családjában az egy főre számított, havi nettó jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150 %-át. (jelenleg: 42.750,-Ft)

A fentiek szerinti összeg számításánál - a kérelem benyújtásának időpontjában - közös háztartásban élő közeli hozzátartozóként (gondozó családként) kell figyelembe venni

7	a szülőt, a szülő házastársát vagy élettársát,
8	a 20 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező gyermeket,
9	a 23 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, a nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat folytató gyermeket,
10	a 25 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, felsőoktatási intézmény nappali tagozatán tanulmányokat folytató gyermeket,
11	korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg, illetőleg a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos (a továbbiakban: tartósan beteg, illetőleg fogyatékos) gyermeket,
12	a fentiekbe nem tartozó, a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény. alapján a szülő vagy házastársa által eltartott rokont.
3	Az intézményi térítési díj átvállalására a tanév megkezdését megelőzően benyújtott kérelmek esetén a tanév első napjától a tanév utolsó napjáig kerül sor. 
Az önkormányzat által működtetett nyári napközis tábort igénybevevő támogatottak részére a támogatás a tábor idejére is jár. 
Amennyiben a kérelem beadására a tanév kezdetét követően kerül sor, a támogatás a beadást követő hónap első napjától a tanév utolsó napjáig kerül megállapításra.

4	Az intézményi térítési díj átvállalásának mértéke a ténylegesen igénybe vett étkezési napok és a napi étkezési díj szorzatával egyenlő, figyelemmel a gyermekétkeztetés – a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 148. § (5) bekezdésében meghatározott - normatív kedvezményeire. 

5	Jogorvoslati kérelem alapján, a Közgyűlés a Rendelet 54. § (1) bekezdésében meghatározottnál magasabb egy főre jutó jövedelem esetében is nyújthat támogatást, de az eltérés mértéke nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 20 % -át. (azaz jelenleg: 48.450,-Ft/hó/fő jövedelem esetében)

Fontos és szükséges kiemelni jelen ellátás tárgyalásánál a Gyvt. 148. § (5) bekezdésében meghatározott gyermekétkeztetés esetében irányadó normatív kedvezmények körét, melyek az alábbiak: 

1	a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő

Ø	bölcsődés,
Ø	óvodás,
Ø	1-6. évfolyamon nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő,
Ø	fogyatékos gyermekek számára nappali ellátást nyújtó, a szociális igazgatásról és a s szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény hatálya alá tartozó intézményben elhelyezett, bölcsődés, óvódás, 1-6. évfolyamon nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő gyermek után az intézményi térítési díj 100%-át,

2	fentiek alá nem tartozó, rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő gyermek és tanuló után az intézményi térítési díj 50%-át,

3	három- vagy többgyermekes családoknál gyermekenként az intézményi térítési díj 50%-át,

4	fentiek körébe nem tartozó, tartósan beteg vagy fogyatékos gyermek, tanuló után az intézményi térítési díj 50%-át 

kedvezményként kell biztosítani.

Rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény

1	A Gyvt. 19. § (1) bekezdés értelmében a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság megállapításának célja annak igazolása, hogy a gyermek szociális helyzete alapján jogosult

Ø	a Gyvt. 148. § (5) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott gyermekétkeztetés normatív kedvezményének,
Ø	a Gyvt. 20/A. §-ban meghatározott pénzbeli támogatásnak,
Ø	a külön jogszabályban meghatározott egyéb kedvezményeknek
az igénybevételére.

2	A települési önkormányzat jegyzője megállapítja a gyermek rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságát, amennyiben a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg

1	az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének (a továbbiakban: az öregségi nyugdíj legkisebb összege) a 135%-át (jelenleg: 38.475,-Ft),

ü	ha a gyermeket egyedülálló szülő, illetve más törvényes képviselő gondozza, vagy
ü	ha a gyermek tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos, vagy
ü	ha a nagykorúvá vált gyermek megfelel a Gyvt. 20. § (3) vagy (4) bekezdésében foglalt feltételeknek;

2	az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 125%-át a fentiek alá nem tartozó esetben,

feltéve, hogy a vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy együttesen a Gyvt. 19. § (7) bekezdésben meghatározott értéket.

3	Az egy főre jutó jövedelem megállapításánál a Gyvt. 131. § (2) bekezdését kell alkalmazni. Ettől eltérni akkor lehet, ha a jövedelmi viszonyokban igazolható ok miatt tartós romlás vélelmezhető.

A fentiek szerinti összeg számításánál - a kérelem benyújtásának időpontjában - közös háztartásban élő közeli hozzátartozóként (gondozó családként) kell figyelembe venni

13	a szülőt, a szülő házastársát vagy élettársát,
14	a 20 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező gyermeket,
15	a 23 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, a nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat folytató gyermeket,
16	a 25 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, felsőoktatási intézmény nappali tagozatán tanulmányokat folytató gyermeket,
17	korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg, illetőleg a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos (a továbbiakban: tartósan beteg, illetőleg fogyatékos) gyermeket,
18	a fentiekbe nem tartozó, a házasságról, családról és gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény. alapján a szülő vagy házastársa által eltartott rokont.

Gyvt. 19. § (7) bekezdése:

Vagyon alatt azt a hasznosítható ingatlant, járművet, továbbá vagyoni értékű jogot kell érteni, amelynek egy főre jutó értéke a gyermeket gondozó családban

1	külön-külön számítva az öregségi nyugdíj legkisebb összegének húszszorosát, vagy
2	együtt számítva az öregségi nyugdíj legkisebb összegének hetvenszeresét

meghaladja, azzal, hogy nem minősül vagyonnak az az ingatlan, amelyben a szülő vagy a tartásra köteles más törvényes képviselő életvitelszerűen lakik, az a vagyoni értékű jog, amely az általuk lakott ingatlanon áll fenn, továbbá a mozgáskorlátozottságra tekintettel fenntartott gépjármű.

4	A vagyoni helyzet vizsgálata kiterjed a fentiekben meghatározott közös háztartásban élő közeli hozzátartozók vagyonára.

Gyvt. 131. § (2) bekezdése:

A jövedelemszámításnál irányadó időszak a havonta rendszeresen mérhető jövedelmeknél a három hónapot, egyéb jövedelmeknél pedig az egy évet nem haladhatja meg.

5	A feltételek fennállása esetén a települési önkormányzat jegyzője 1 év időtartamra megállapítja a gyermek rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságát.

6	Az egyéb jogosultsági feltételek fennállása esetén nagykorúvá válása után is jogosult a gyermek a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre, ha

1	nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat folytat és 23. életévét még nem töltötte be, vagy
2	felsőfokú oktatási intézmény nappali tagozatán tanul és a 25. életévét még nem töltötte be.

1	A Gyvt. 20/A. § (1) bekezdése értelmében a települési önkormányzat jegyzője annak a gyermeknek, fiatal felnőttnek, akinek rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultsága

1	a tárgyév július 1-jén fennáll, a tárgyév július hónapjában,
2	a tárgyév november 1-jén fennáll, a tárgyév november hónapjában

pénzbeli támogatást folyósít.

1	A pénzbeli támogatás esetenkénti összege 2009. évben gyermekenként 5800,- Forint

Fentiekben tárgyalt ellátások iránti kérelmeket Székesfehérvár Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Hatósági Főosztály Szabálysértési és Igazgatási Iroda Ügyfélszolgálatán, illetve Székesfehérvár Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Hatósági Főosztály Szociális ellátási és Gyermekvédelmi Irodáján lehet benyújtani a kérelemnek megfelelő formanyomtatványon - a feltüntetett dokumentumok csatolása mellett - személyesen, illetve postai úton. 

A tájékoztatót készítette:

Móricz Zsuzsanna					Kincses Zsolt Dávid
  főosztályvezető					       irodavezető
Humán Szolgáltatási Főosztály			Szociális ellátási és Gyermekvédelmi Iroda